Christiern Pedersen | |
---|---|
Henkilötiedot | |
Koko nimi | Christiern Pedersen |
Syntynyt | 1480 Helsingør, Tanska |
Kuollut | 16. tammikuuta 1554 Helsinge, Tanska |
Kansalaisuus | Tanska |
Ammatti | kirjailija, kaniikki, kirjanpainaja |
Kirjailija | |
Äidinkieli | tanska |
Tuotannon kieli | tanska |
Aiheesta muualla | |
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta |
|
Christiern Pedersen (1480 Helsingør – 16. tammikuuta 1554 Helsinge) oli tanskalainen kirjailija ja kirjanpainaja.[1] Pedersen kirjoitti 1520-luvulla Tanskan kuninkaan Valdemar II Sejrin Viroon vuonna 1208 tekemästä matkasta.
Kristiern Pedersen oli hengellinen ja humanistinen kirjailija. Hän oli tuomioherrana Lundissa. Hän lähti Pariisiin 1510, missä hän valmistui 1511 maisteriksi. Hän kirjoitti osaksi siellä, osaksi kotimaassa useita teoksia, muun muassa latinankielisen sanakirjan, rukouskirjan ja teoksen Jertegns postil. Kristian II:n käskystä hän toimitti 1514 painoon Saxo Grammaticuksen Tanskan historian Gesta Danorum ja siten pelasti sen häviämästä sekä aloitti teoksen tanskankielisen käännöksen. Kristiernistä tuli 1522 Lundin arkkipiispan kansleri. Hän piti vielä Kristianin karkotuksen jälkeen tämän puolta ja oleskeli Kristianin luona Alankomaissa sihteerinä ja kotipappina. Hän kääntyi 1528 Lutherin oppiin, käänsi Uuden testamentin ja Davidin psalmit tanskaksi sekä mukaili Lutherin kirjoituksia. Hän asettui ensin Malmöhön, jonne hän perusti kirjapainon ja jatkoi ahkerasti kirjallista toimintaansa, myöhemmin Kööpenhaminaan. Vielä kreivisodan aikana hän kannatti entistä hallitsijaansa.[2]
Kristiern Pedersenin muita teoksia ovat uudet laitokset Tanskan riimikronikkaa ja Kaarle Suuren kronikkaa, Holger Tanskalaisen kronikka (käännös ranskasta) 1534, josta tuli suosittu kansankirja, käännös Lutherin Raamatusta[2] (painettu 1550, on epäselvää, onko se niin sanottu Kristian III:n Raamattu[3]), pari lääkeopillista teosta. Kristiern Pederseniä pidetään Tanskan kirjakielen ja kirjallisuuden perustajana.[2]